Talentia sosiaaliturvan uudistamisesta: Järjestelmä kaipaa selkeyttämistä
![](https://www.talentia.fi/wp-content/uploads/2023/05/adobestock_553410537-1024x684.png)
Suomen sosiaaliturvajärjestelmä kaipaa selkeyttämistä ja tiedonkulun sujuvoittamista. Talentia on antanut asiasta lausunnon sosiaaliturvan uudistamista pohtivalle komitealle.
Talentia on antanut lausunnon sosiaaliturvan uudistamista pohtineen parlamentaarisen komitean välimietintöön.
Talentian mukaan sosiaaliturvaa uudistaessa on pidettävä huolta erityisesti lasten ja perheiden sosiaaliturvan vahvistamisesta ja turvaamisesta. Lapsiperheköyhyyttä ja ongelmien ylisukupolvisuutta ehkäistään oikea-aikaisilla sosiaalipalveluilla sekä riittävän toimeentulon turvaamisella.
Lasten, nuorten ja perheiden palveluista huolehditaan parhaiten panostamalla perustason sosiaalipalveluihin, kuten aikuissosiaalityöhön, perhesosiaalityöhön ja kuraattoripalveluihin. Näin voidaan vähentää raskaampien ja kalliimpien palveluiden, kuten lastensuojelun tarvetta.
Lasten ja nuorten ohella kaikista heikoimmassa asemassa olevien ihmisten oikeuksien toteutumisen varmistamiseen pitää kiinnittää nykyistä paremmin huomiota, kun sosiaaliturvaa uudistetaan.
On pidettävä huolta erityisesti lasten ja perheiden sosiaaliturvan vahvistamisesta.
Etuuksien vastikkeellisuus herättää kysymyksiä
Talentian erityisasiantuntija Marja Marttila on huolissaan siitä, että sosiaaliturvakomitean välimietinnössä mainitaan etuuksien vastikkeellisuudesta ja asiakkaan velvollisuudesta palveluihin osallistumiseen.
Monilla palvelujen ja etuuksien saajista on fyysisiä, psyykkisiä tai sosiaalisia työ- ja toimintakyvyn rajoitteita, jotka saattavat vaikeuttaa palveluihin osallistumista.
– Vastikkeellisuuden ja velvollisuuksien ehdoista ei saa muodostua kohtuuttomia, syrjiviä tai eriarvoistavia, kun sosiaaliturvaa uudistetaan, Marttila painottaa.
Sosiaaliturvakomitean välimietinnössä mainitaan myös tavoite asiakkaan työllistymisestä. Marttilan mukaan työllistymisen rinnalle tulee nostaa osallisuuden ja hyvinvoinnin tavoitteet, joihin vastataan yksilöllisillä ja yhteisöllisillä sosiaalipalveluilla.
Sosiaaliturvajärjestelmää on yksinkertaistettava
Tällä hetkellä sosiaaliturvajärjestelmä on monimutkainen tilkkutäkki.
Eri etuuksilla on erilaiset hakuajat, ruokakuntakäsite sekä tulo- ja palkkakäsitteet sekä niiden huomioiminen vaihtelevat. Etuuksia myös haetaan ja maksetaan eriaikaisesti. Tähän kaivataan yhdenmukaistamista.
– Etuuksia koskevaa pohjalainsäädäntöä pitää yhtenäistää, jotta toimeenpano sujuvoituisi. Asiakkaan näkökulmasta mahdollisimman selkeä sosiaaliturvajärjestelmä helpottaa elämän ja talouden ennakointia.
Sosiaaliturvajärjestelmää voidaan yksinkertaistaa myös monialaisella asiakassuunnitelmamallilla. Sen avulla eri viranomaisten välistä yhteistyötä, tiedonkulkua ja vastuunjakoa pyritään selkeyttämään. Tarkoitus on helpottaa viranomaisten työtä ja parantaa asiakkaan asemaa prosessissa.
– Mallin avulla eri toimijat saavat yhteisen käsityksen asiakkaan tuen tarpeista, työskentelyn tavoitteista ja omasta roolista prosessissa, Marttila painottaa.
Sosiaaliturvajärjestelmä kaipaa yksinkertaistamista.
Tiedonkulkua eri viranomaisten välillä parannettava
Yhteistyön ja tiedonkulun parantamiseksi eri viranomaisten välillä tarvitaan sekä lainsäädännöllisten että tietojärjestelmiin liittyvien esteiden purkamista.
Sosiaalipalveluita ja sosiaalietuuksia toteuttavat useat eri toimijat, kuten muun muassa Kela ja hyvinvointialueet. Asiakkaan voi olla vaikeaa löytää sopivia palveluja, koska palvelujen kokonaisuus on sekava.
Kun tiedonkulku eri viranomaisten välillä sakkaa, voi syntyä tilanne, jossa usea eri taho tarjoaa palvelujaan asiakkaalle, mutta kenelläkään ei ole kokonaiskuvaa hänen tilanteestaan. Tällöin asiakas ei saa kokonaisvaltaista tukea.
– Jos eri toimijat työskentelevät toisistaan erillään ja omista lähtökohdistaan käsin ja tietopohja ei ole yhteisesti jaettua, asiakkaiden elämässä ei saada aikaan myönteisiä muutoksia, Marttila tietää.
Sosiaaliala aliedustettuna sosiaaliturvakomitean käyttämissä asiantuntijoissa
Talentian mukaan sosiaalialaa pitäisi kuulla paremmin sosiaaliturvakomiteassa nostamalla komitean käyttämien pysyvien asiantuntijoiden joukkoon sosiaalialan edustaja. Tällä hetkellä komitean käyttämien asiantuntijoiden joukossa ei ole sosiaalialan laillistettuja ammattihenkilöitä.
Sosiaaliturvaan, eli etuuksiin ja palveluihin, sisältyy kuitenkin sosiaalityötä ja sosiaaliohjausta sekä sosiaalihuollon palveluita ja palveluja ohjaavaa lainsäädäntöä.
– Välimietinnöstä välittyy kaikkiaan suppea ymmärrys sosiaalityön roolista vain arvioijana ja palveluiden järjestäjänä, vaikka sosiaalityön rooli on paljon laajempi, Talentian erityisasiantuntija Marja Marttila sanoo
– Sosiaalityö on vaativaa, muutosta tukevaa asiantuntijatyötä, jolla lievennetään erilaisten elämäntilanteiden aiheuttamia vaikeuksia ja vahvistetaan asiakkaiden omia toimintaedellytyksiä ja yhteiskunnallista osallisuutta. Sosiaalityö on harvoin vain yksittäinen interventio tai palvelu, hän jatkaa.
Komitea pohtii sosiaaliturvan uudistamista pitkään
Parlamentaarinen sosiaaliturvakomitea aloitti työn sosiaaliturvan uudistamiseksi vuonna 2020. Komiteatyön on määrä valmistua vuonna 2027. Komitean maaliskuussa 2023 julkaisema välimietintö on 180 sivua pitkä asiakirja.
Tavoitteena uudistuksessa on kehittää sosiaaliturvajärjestelmää nykyistä selkeämmäksi, paremmin toimivaksi ja joustavammaksi, eli muuttuvat elämäntilanteet paremmin huomioivaksi.
Sosiaaliturvauudistus koskee monia etuuksia, kuten perusturvaa, ansioturvaa, toimeentulotukea, niiden välistä yhteyttä, etuuksien rahoitusta ja palvelujen nykyistä parempaa yhteensovittamista etuuksiin.